„Jūs tikriausiai puikiai atsimenate praėjusių dviejų dienų įvykius, kai LVŽS liko be atstovavimo Seimo vadovybėje. Mes dabar matome kitą etapą, tų, vadinčiau, patyčių, kai siūloma priimti sprendimą, kad Mišriai grupei būtų siūloma vadovauti Audito komitetui. (…) Tai siekiamybė opoziciją palikti be jokių galimybių reikšti savo nuomonę, mes prasmės seniūnų sueigoje dirbti nematome. Frakcijoje kalbėsimės apie kitas priemones, kaip apginti demokratiją Seime. Ačiū“, – pasakė LVŽS lyderis R. Karbauskis ir iš salės, kurioje vyko seniūnų sueiga, išėjo.
Pagal Seimo statutą Audito komiteto vadovo postas skiriamas opozicijos atstovui.
Delfi primena, kad penktadienį ir antradienį vykusiuose Seimo posėdžiuose didžiausia opozicinė valstiečių frakcija nustebo likusi be savo atstovo Seimo vadovybėje.
LVŽS siūlytos Aušrinės Norkienės kandidatūra nepatvirtinta, o kitas jų siūlytas kandidatas Jonas Jarutis jau nebuvo siūlomas, nes vieta buvo užimta.
Seimo pirmininkės Viktorijos Čmilytės-Nielsen pavaduotojų komandoje dirbs trys konservatoriai: Jurgis Razma, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė ir Paulius Saudargas, Laisvės partijos atstovas Vytautas Mitalas ir du opozicijos atstovai – Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) atstovas Julius Sabatauskas ir Darbo partijos narys Andrius Mazuronis.
Paruošė pataisas
LVŽS lyderį R. Karbauskį papiktinusioje Seimo statuto pataisoje rašoma, kad Audito komiteto pirmininku renkamas Seimo mažumai priklausančių Seimo narių atstovas.
Iki tol Seimo statutas atrodė taip:
Biudžeto ir finansų komiteto ir Audito komiteto pirmininku arba jo pavaduotoju renkamas Seimo opozicinės frakcijos arba frakcijų koalicijos, turinčios daugiau kaip 1/2 Seimo mažumai priklausančių Seimo narių, atstovas. Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas turi du pavaduotojus.
Taip pat siūloma, kad Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininku renkamas Seimo mažumai priklausančių Seimo narių atstovas.
![Ramūnas Karbauskis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/e26ab600-73c1-11ed-a55d-d7593469e146.jpg?noup&w=400)
Aiškinamajame rašte teigiama, kad yra siekiama nustatyti, jog Audito komiteto pirmininku ir Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininku būtų renkami Seimo mažumai priklausančių Seimo narių atstovai.
„Projekto rengimą paskatino tai, kad šiuo metu Seimo statute numatyta, jog Audito komiteto pirmininku arba jo pavaduotoju renkamas tik opozicinės frakcijos arba frakcijų koalicijos, turinčios daugiau kaip 1/2 Seimo mažumai priklausančių Seimo narių, atstovas, o Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininkas renkamas komitetams nustatyta tvarka. Atkreiptinas dėmesys, kad Seimo darbo praktikoje yra nusistovėjusi tradicija, jog Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininku yra renkamas Seimo mažumai priklausančių Seimo narių atstovas, tačiau ši tradicija neužfiksuota Statute.
Manytina, kad, atsižvelgus į Seimo Antikorupcijos komisijos uždavinius, šią susiklosčiusią parlamentinę tradiciją yra tikslinga formalizuoti Seimo statute įtvirtinant nuostatą, jog Seimo Antikorupcijos komisijos pirmininku yra renkamas tik Seimo mažumai priklausančių Seimo narių atstovas. Audito komiteto atveju, nors yra numatyta galimybė pirmininku rinkti valdančiosios daugumos narį, tačiau susiklostė tradicija (su išimtimi 2012–2016 m. kadencijoje), kad dažniausiai Audito komiteto pirmininku būna mažumos atstovas, o pavaduotoju – daugumos. Siūlome tą formalizuoti“, – aiškina iniciatoriai.
Bijo likti neišgirsti
Trečiadienio vakarą LVŽS atstovė Agnė Širinskienė Delfi taip pat teigė, kad valdantieji mažina opozicijos darbo galimybes.
„Seime užregistruotos pataisos, kuriomis vėl mažinamos opozicijos darbo galimybės. Audito komiteto pirmininku taps ne opozicijos, o mažumos atstovas. Taigi, pagal Seimo statutą, pirmininku galės tapti ir Mišrios grupės atstovas arba frakcijos, kuri nėra pasiskelbusi opozicija, bet remia valdančiąją daugumą, atstovas. Tas pats įvyks ir su Antikorupcijos komisija. Taip valdantieji užsitikrina galimybę neskirti opozicijos atstovų į opozicijai iki šiol pagal Statutą priklausiusius postus, kartu užsitikrindami ir mažesnę kritiką bei iš opozicijos atimdami parlamentinės kontrolės mechanizmus“, – aiškino parlamentarė.
A. Širinskienė pastebėjo, kad sprendimai bus priimami pagal pataisas, kurios dar net nėra patvirtintos.
„Seniūnų sueigoje, kiek žinau, bus tvirtinamos kvotos jau su mažumos nurodytais kandidatais. Mažuma gaus Audito komitetą bei, tikėtina, Antikorupcijos komisiją. Dėl to ir daromi Statuto pakeitimai. Kas yra svarbu – kvotos bus tvirtinamos ir atiduodamos mažumos atstovams galiojant esamam Statutui, kuris numato, kad šie postai atitenka opozicijai. Ir tik vėliau, po pietų, bus pateikiamos Statuto pataisos, kuriomis bus bandoma įteisinti ryte patvirtintas kvotas“, – tikino valstiečių frakcijos atstovė A. Širinskienė.
Dar nori palaukti
Seimo pirmininkės pirmasis pavaduotojas Jurgis Razma aiškino, kad vienas iš pirmųjų dokumentų, kuriuos svarstyti turės Audito komitetas, – tai buvusios valdžios įvertinimas.
„Šia yra pasiūlytas toks logiškas sprendimas, kad Mišrios Seimo narių grupės atstovas galėtų būti tuo pirmininku, kuris ne taip ryškiai nei su valdančiaisiais, nei su opozicija susijęs. Bet atsižvelgiant į tokius griežtus opozicijos protestus siūlyčiau netvirtinti Audito komiteto pavaduotojo pozicijos, kuri paskirta Tėvynės sąjungai, mes ją galime palikti laisvą. Nes jei nebus padaryta Statuto pataisa, ji priklauso opozicijai“, – seniūnų sueigoje sakė J. Razma.