Susidoroti su žuvies stuburu ir stambiais šonkauliais nėra sunku, bet smulkūs raumenyse pasislėpę kauliukai taip ir taikosi įstrigti kur nors gerklėje.
Visgi kai kurios žuvys turi mažiau ašakų už kitas, tad žinant, kiek kaulų turi Lietuvos žuvys, galima pasirinkti tą laimikį, kurios kaulų turi mažiau.
Bene mažiausiai ašakoti tarp Lietuvos gėluose vandenyse yra upėtakiai. Palyginti mažai smulkių kauliukų, vidutiniškai 25, turi ešeriai, starkių raumenyse vidutiniškai būna 33 smulkūs kaulai.
Vidutiniškai ašakotomis galima laikyti tokias žuvis kaip karosai (79 kaulai), lynai (79), karpiai (99), raudės (100), kuojas (106), lydekas (109 kaulai).
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/027510a0-7bef-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
Labai ašakotos yra tokios mūsų žuvys kaip plakiai, turintys vidutiniškai 115 smulkių kauliukų, šapalai (118), meknės (124) ar karšiai (129).
Tačiau ašakų karaliumi tarp Lietuvos žuvų galima laikyti salatį, kurio raumenyse slypi net 143 smulkūs kaulai.
Visgi namo parsivežus net ir labai kaulėtą žuvį yra būdas, kaip padaryti, kad jos valgymas netaptų iššūkiu ir kančia. Tiesa, šis būdas tinka tik tada, kai žuvis kepama paprasčiausiai keptuvėje ant aliejaus.
Taigi daroma taip – imame aštrų peilį ir skersai žuvies kas porą milimetrų padarome gilokas įpjovas. Po procedūros žuvis turėtų priminti savotišką armoniką. Taip paruošta žuvis dedama į gerai įkaitintą aliejų ir apskrudinama. Po šios procedūros smulkiausi kauliukai paprasčiausiai suminkštėja ir sukepa.