– Rita, esate filosofė, psichologė, saviugdos konsultantė, lektorė, holistinio sveikatinimo ir jogos praktikė, bei sapnų analitikė… Kaip kilo noras pasinerti į psichologijos pasaulį?
– Nors į psichologijos pasaulį pasinerti norėjau nuo pat jaunystės, tačiau baigusi mokyklą, įgijau verslo vadybos bakalauro laipsnį. Nesijaučiau realizuojanti savo potencialą, visuomet domėjausi psichologinėmis ir filosofinėmis temomis, todėl pabaigiau praktinės filosofijos magistrantūrą ir gretutines psichologijos studijas. Savo žinias ir įgytą praktiką taikau konsultuodama žmones įvairiais psichologiniais, filosofiniais, saviugdos ir emocinės pagalbos klausimais. Konsultacijose taikau ir sapnų analizę, kuri labai padeda žmogui atskleisti jo vidines problemas, nuslopintas emocijas.
– Viena įdomiausių Jūsų veiklų – sapnų tyrinėjimas ir aiškinimas. Kuo Jus patraukė ši sritis?
– Polinkį aiškintis sapnus pastebėjau dar vaikystėje, o vėliau šį pomėgį plėtojau studijų metu. Kadangi sapnų pasaulis yra įdomus, paslaptingas ir atskleidžiantis labai daug informacijos apie žmogaus vidinį pasaulį, studijų metais nutariau į tai gilintis profesionaliai – atlikdavau tiriamuosius darbus, susijusius su sapnų fenomenu tiek filosofinėje, tiek psichologinėje plotmėje. Apie 30 metų įvairiapusiškai nagrinėju sapnus. O ištraukas iš savo darbų publikuoju „Facebook“ puslapyje bei „Instagram“ paskyroje „Psichologija ir sapnų analizė“ , 2020 metais paruošiau ir skaičiau šešių paskaitų-seminarų ciklą šiomis temomis.
– Papasakokite, koks yra mūsų sapnų ir realybės santykis? Ar šie du pasauliai yra glaudžiai susiję?
– Mano požiūris į sapną yra toks, kad jis yra taip pat realybė, tik kita. Ne ta, kurią mes paprastai patiriame būdraudami. Sapno realybė yra išgyvenama miegant. Esu suformulavusi tokį sapno apibrėžimą: „sapnas yra mūsų gyvenimas kitoje realybėje, kurioje laisvai reiškiasi visa ESATIS: tiek EGO su visomis patirtimis, jausmais bei troškimais, tiek ir aukščiausioji SAVASTIS su savirealizacijos ar kitais tikslais… Tai realybė, kurioje esi toks, koks esi, niekuo nesistebi ir patiri esamą momentą visa savo esybe. Būtent esamą momentą, kuris aprėpia be galo daug… Jis aprėpia tiek sąmonės, tiek ir pasąmonės lauką, o gal dar ir daugiau – ko mes galbūt nežinome ar negalime įsivaizduoti. Todėl sapnas mums atveria duris tiek į praeitį, dabartį ar ateitį, tiek ir į mūsų vidinį bei išorinį pasaulį tuo pat metu.“
![Rita Juškienė](https://api.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/687b4b30-7e1f-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400&fx=0.5&fy=0.25)
– Kokie yra dažniausi žmonių sapnuojami vaizdiniai?
– Remdamasi savo darbo praktika ir kitų specialistų atliktais tyrimais, galėčiau išskirti šiuos:
- Nuogumas viešose vietose;
- Kritimas;
- Skrydis;
- Egzaminas;
- Su tualetu susiję reikalai;
- Persekiojimas (žmonių, gyvūnų arba kitų baisių būtybių);
- Negalėjimas suvaldyti transporto priemonės;
- Dantys (dažniausiai iškrentantys);
- Namai arba kambariai.
– Ar moterų ir vyrų sapnai skiriasi?
– Pasąmonės turinius traktuojant pagal Jungą, gal ir būtų galima užčiuopti tam tikrus vyrų ir moterų sapnavimo ypatumus. Tačiau pati atlikdama tyrimus, esminių skirtumų vyrų ir moterų sapnuose neaptikau. Pateiksiu vieną pavyzdį iš mano atlikto tyrimo. Susumavus vyrų ir moterų atsakymus į klausimus, kaip dažnai abiejų lyčių atstovų sapnuose realizuojasi žmogaus troškimai, paaiškėjo, jog vyrų sapnuose tai vyksta kur kas dažniau nei moterų sapnuose. Procentinė apklaustųjų atsakymų išraiška būtų tokia: 92 proc. vyrų ir 79 proc. moterų teigia, jog jų sapnuose išsipildo tai, ko jie norėtų įvyksiant tikrovėje. Akivaizdu, kad abiejų lyčių atstovų sapnuose pasireiškusios kompensuojamosios funkcijos skirtumas nėra ryškus.
– Kokie dar veiksniai gali lemti sapnų turinį, jų reikšmę?
– Sapnų turinį gali lemti neseniai įvykę įvykiai, su jais susiję išgyvenimai, kuomet reiškiasi reprezentacinė sapno funkcija. Taip pat gali veikti ir žmogaus organizme vykstantys bei su juslėmis susiję procesai – tai prezentacinė funkcija, kai gali susapnuoti garsą, kurį realiai girdi ir pan. Tačiau, manau, kad labiausiai sapnuose reiškiasi nuslopinti jausmai, emocijos ir, pasak S. Freudo, mūsų troškimai, pasąmonės turinys.
– Dažnas sapnų reikšmę tikrina sapnininkuose. Ar tai – patikimas šaltinis sapnams aiškinti?
– Nesu skeptiškai nusiteikusi prieš sapnininkuose pateikiamas sapnų reikšmes ir juos traktuoju kaip sukauptą kone visų tautų patirtinį paveldą. Tačiau aš daugiau dėmesio kreipiu į psichologinę sapno reikšmę ir jo simboliką. Liaudies sapnininkai aiškina sapnus, akcentuojant daugiausia prognostinę sapno funkciją. Pavyzdžiui, sapnuoti vorą, pasak liaudies sapnininko, reiškia, kad bylą turėsi, perspėja apie suvedžiotojus, o psichoanalitinėse teorijose, anot K. Vollmaro, gali atspindėti paties sapnuotojo atsiskyrimą, kokias nors pinkles sapnuotojo viduje ar išoriniame jo pasaulyje, taip pat gali simbolizuoti šešėlinę paties sapnuotojo pusę. Tačiau vieno sapno simbolio išaiškinimas niekada nepaaiškins paties sapno reikšmės – reikia susieti sapno atmosferą, nuotaiką ir visus jame matytus vaizdinius.
![Sapnai](https://api.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/c36fc270-79e0-11ed-bbfd-e17f1d900260.jpg?noup&w=400&fx=0.5&fy=0.25)
– Kodėl kai kurie žmonės nesapnuoja arba neprisimena, ką sapnuoja?
– Atliktų tyrimų duomenimis, kiek buvo tirta žmonių, teigiančių, jog nesapnuoja, buvo nustatyta, kad sapnavimo stadijas (REM – greitų akių judesių stadija, kuomet sapnuojame) jie visgi patiria, tačiau neprisimena. Kodėl neprisimename sapnų – dar yra tyrinėjama.
– Kaip dažnai sulaukiate skeptikų dėmesio? Juk yra nemažai manančių, kad sapnai – tik nuovargio ar emocijų padarinys, neturintis didelės reikšmės mūsų įprastam gyvenimui.
– Skeptikų dėmesio sulaukiu itin retai. Kartais pasitaiko sakančių, kad sapnai yra nesąmonės ir į juos neverta kreipti nė menkiausio dėmesio, nes jie neturi jokios įtakos mūsų kasdienybei. Tačiau mano nuomonė yra visiškai priešinga, nes sapnai yra pats geriausias būdas tyrinėti mūsų pasąmonės sritį ir pažinti save. Pavyzdžiui, kaip paaiškinti tai, kad kartais sapno nuotaikoje pragyveni visą būdravimo dieną, emocijos išlieka tokios pat stiprios, o sapno įvykiai vis iškyla atmintyje? Vien jau šie faktai įrodo, jog įtaka visgi yra. O kur dar kiti „sutapimai“, kuriuos atskleidžia psichologinės, simbolinės ir visos kitos sapnų aiškinimo teorijos?